Buskerud+hovedgård

**Bygningen:**
Bygningen ble bygd i 1755 Hovedbygningen er fredet. Innvendig er bygningen dekorert med kineserier. Dette var en mote som kom fra Kina, sammen med tedrikkingen.

**Buskerud gård 1801:**
På denne tiden hadde Peter Collett overtatt gården, men selv var han ikke bosatt på gården, han bodde i Oslo og København. Han bosatte seg ikke på gården før noen år senere. Tilhørende Buskerud gård bodde det i overkant av 150 mennesker på 1801 tallet, fordelt på 27 husstander. Hvor mange som bodde i hver husstand varierte fra 3-4 personer, opp mot 10 personer i andre. I de fleste husstandene finner vi husfar med hustruen, samt deres barn, mange av husstandene hadde også tjenetekar eller tjenestepike. På gården fantes det også insidder som var en betegnelse for en som leide et husrom, men utover dette er han ikke knyttet til gården med arbeidsplikt. Indsidderske var det også på Buskerud gård, dette var da kvinnelige indsidder. Lærdrenger fantes det også flere av, disse var det vi i dag anser som lærling, lærdrengene drev spesielt innenfor håndverk.

Rokokkostil:
Rokokkostil Kom til Norge i 1750 årene og vi ser at rommene er preget av denne stilen. Innvendig finner vi rokokkostil. Den norske rokokko arkitekturen blir i stor grad skapt gjennom fargesetting. Rokokkoens lyse og lette silkestoffer påvirket også fargesettinge på panelet. Gerikter, vinduer og dører ble ofte malt i pastellfarger, blektbått og blektgrønt, hvitt eller tilnærmet hvitt var tidenes nye vindusfarge. Sittemøblene er som regel pverstoppet. Formutvalget i sølv øker sterkt. Proselenet er karakteristisk for tiden. Gjenstander med urneforme og lignende blir knekket og vridd. I rokokkoen forlater man den strenge symmetrien, man unngår rette linjer og ensformige flater. Her kan man en av husets dører, utsmykket i rokokkostil.

Denne utskjæringen viser det vakre rokokkomønsteret, dette er fra en av de store stuene i hovedbygningen. Denne biedemeierovnen står inne i hovedbygningen den dag i dag, den er fra 1840-tallet fra Hassel jernverk. Dette jernverket eide Peter Collett fra 1809-1837.

‍ Dette er initialene til Petter Collett som er en av utskjæringene i steinblokken utenfor inngangspartiet

‍‍ Dette er initialene til Johanne Henriche Collett som også er en av utskjæringene på steinblokkene utenfor inngangspartiet.

**Kilder:**
[|http://][|digitalarkivet.arkivverket.no/ft/bosted_land/bf01058274003466]